![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 16 juny 1851 ![]() Leipzig (Alemanya) ![]() |
Mort | 12 gener 1911 ![]() Heidelberg (Alemanya) ![]() |
Sepultura | Bergfriedhof ![]() |
![]() | |
1907 – ![]() | |
Dades personals | |
Religió | Judaisme i Evangelicalisme ![]() |
Formació | Universitat de Viena Universitat de Heidelberg Universitat de Leipzig ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Ciència del dret ![]() |
Lloc de treball | Heidelberg ![]() |
Ocupació | filòsof, jutge, sociòleg, professor d'universitat, jurista ![]() |
Ocupador | Universitat de Viena Universitat de Heidelberg Universitat de Basilea ![]() |
Membre de | |
Obra | |
Obres destacables | |
Família | |
Cònjuge | Camilla Jellinek (1883–valor desconegut) ![]() |
Fills | Walter Jellinek, Dora Busch ![]() |
Pare | Adolf Jellinek ![]() |
Germans | Max Hermann Jellinek Emil Jellinek Charlotte Zels ![]() |
![]() |
Georg Jellinek (16 de juny de 1851, Leipzig – 12 de gener de 1911, Heidelberg) va ser un professor de Dret alemany d'origen austríac. Junt amb Hans Kelsen i l'hongarès Félix Somló pertany al grup dels positivistes legals austríacs.[1]
Des de 1867, Jellinek va estudiar Dret, història de l'art i filosofia a la Universitat de Viena. Era fill del rabí jueu Adolf Jellinek i germà de l'empresari de Mercedes-Benz Emil Jellinek.
Jellinek és ben conegut pel seu assaig La Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà (1895), on exposa una teoria universal dels drets com oposada als arguments d'especificitat culturals i nacionals, aleshores en voga (particularment els d'Émile Boutmy). Jellinek exposà que la Revolució francesa, la qual va ser el punt focal de la teoria política del segle xix, no es podia veure com sortida purament de la tradició francesa (especialment la tradició per de les idees de Jean-Jacques Rousseau) sinó anàloga estretament a les idees dels moviments revolucionaris d'Anglaterra i els Estats Units.
© MMXXIII Rich X Search. We shall prevail. All rights reserved. Rich X Search